1. Pomen izvajanja dihalnih vaj kot oblika sprostitveAlen Mesarič, 2020 Opis: Telo z okolico optimalno izmenjuje dihalne pline, da zagotovi normalno oksigenacijo telesa ter vsem notranjim organom in celicam omogoči, da se tvori energija, ki jo telo porablja za svojo funkcijo. V telesu se z izločanjem CO2 in vnašanjem 02 ustvarja notranje ravnovesje, ki ob predpogoju ostalih parametrov vzdržuje nespremenljivo notranje okolje človeka, kar je predpogoj za normalno delovanje telesa.
Namen diplomske naloge je bil predstaviti dihalni proces, njegov pomen, njegovo optimalno delovanje in kakšen vpliv ima na potek fizioterapevtske obravnave.
Človek lahko vpliva na svoje zunanje dihanje razumsko, ga zazna in usmerja. Posameznik lahko z dihalnimi vajami dihanje optimizira in ustvari v človeku še prijaznejše okolje, s katerim človek intenzivno in poglavitno vpliva na zmožnost svojega organizma za razvoj. Na splošno zavestno dihanje vpliva na usklajenost avtonomnega živčnega sistema, izboljša koncentracijo, mentalno zdravje in na splošno poskrbi za dobrobit našega telesa kot celote. Najdeno v: ključnih besedah Ključne besede: dihanje, dihalne vaje, sprostitev, rehabilitacija, stres, zdravje Objavljeno: 03.07.2020; Ogledov: 2603; Prenosov: 210
Celotno besedilo (1020,98 KB) |
2. Sprostitvene tehnike za preprečevanje stresa, ki vpliva na šolski uspehMartina Paliska Šaina, 2018 Opis: Stres predstavlja telesni odziv človeškega organizma na dogodke, ki jih dojema kot grožnjo ali ki na kakršen koli drug način vplivajo na njegovo ravnovesje. Zunanji elementi niso neposredni povzročitelji stresa, temveč je to človekovo notranje dojemanje, ki povzroča tesnobo in negativna čustva v določeni življenjski situaciji, za katero meni, da je pretežka, da bi jo lahko uspešno premagal. Pod vplivom stresa v človeškem organizmu prihaja do povečanega delovanja žleze z notranjim izločanjem (nadledvične žleze) in živčnega sistema, zlasti avtoimunskega živčnega sistema, ki nadzira delovanje notranjih organov zaradi povečanja energije za obrambno dejanje. Del možganov, ki je odgovoren za prepoznavanje nevarnosti, sproži delovanje možganskega priveska (hipofize), ki sprosti izločanje hormonov adrenalina in kortizola v nadledvični žlezi. Pri otrocih lahko prisotnost stalno visokih ravni adrenalina in kortizola v organizmu vpliva na spomin in sposobnost učenja, zaradi česar postanejo depresivni, razdražljivi, slabo razpoloženi in nenehno utrujeni. Ko stres postane del človekovega življenja, je škodljiv za njegovo zdravje in spodbuja razvoj različnih bolezni. Izvajanje sprostitvenih tehnik prispeva k vnovičnemu vzpostavljanju ravnovesja, saj se lahko zelo hitro poruši v preobremenjenem vsakdanjiku. Naloga sprostitve je prilagajanje odzivov organizma na okolje, tako pa je omogočen prostor psihološkim in vedenjskim prilagoditvam, s čimer oseba spet doseže mirno stanje. Najdeno v: ključnih besedah Ključne besede: sprostitev, sprostitvene tehnike, stres, preprečevanje stresa, ravnovesje, magistrske naloge Objavljeno: 12.01.2021; Ogledov: 1283; Prenosov: 98
Celotno besedilo (1,32 MB) |
3. Sprostitvene tehnike kot pomoč pri fizioterapevtski obravnaviKatja Žnidar, 2021 Opis: Seznanjanje in vključevanje sprostitvenih tehnikah ima pozitivne učinke na izvajanje fizioterapije. Rehabilitacija se doseže hitreje in je bolj učinkovita. Raziskave kažejo, da se ne glede na diagnozo lažje spoprijemamo z iskanjem rešitev in premagovanjem težav, pri čemer je pomembno vsakodnevno, redno in dosledno izvajanje sprostitvenih tehnik. Holističen pristop je tisti, h kateremu mora fizioterapevt težiti. Poznamo različne tehnike sproščanje in na nas je, da izberemo tisto, ki nam najbolj odgovarja. Tehnike sproščanja znižujejo raven kortizola pri pacientih, kar vpliva na zmanjšanje somatskih in subjektivnih doživljanj stresa. Pomembna prednost sprostitvenih tehnik je v njihovi neinvazivnosti. Poleg tega imamo pri njihovem izvajanju občutek samokontrole. Ena izmed njihovih prednosti je neločljiva povezanost med hkratnim učinkom na telo in duha. Tako vpliva na nas celostno. Ne glede na izbiro sprostitvene tehnike, mora biti pri vseh vzpostavljen pravilen dihalni vzorec. Dejstvo je, da slabe dihalne navade zmanjšujejo pretok kisika in ogljikovega dioksida v in iz telesa. Posledica tega se kaže v našem težjem spoprijemanju s stresnimi situacijami. Zaradi nepravilnega dihanja je možna večja izpostavljenost k anksioznosti, napadom panike, depresiji, mišični napetosti, glavobolu in vsesplošni utrujenosti.
Navedeno lahko vpliva na pacienta in njegovo zbranost ter interes za sodelovanje, kar bi lahko ogrozilo fizioterapevtsko obravnavanje za boljši izid zdravljenja. Zato poznavanje tehnik sproščanja in predstavitev le-teh pacientu omogoča kvalitetnejše delo in boljši rezultat same fizioterapevtske obravnave. Najdeno v: ključnih besedah Ključne besede: sprostitvene tehnike, sprostitev, mišična napetost, stres, obvladovanje stresa Objavljeno: 05.02.2021; Ogledov: 1636; Prenosov: 149
Celotno besedilo (673,46 KB) |
4. |
5. VPLIV OPERATIVNE SPROSTITVE MEDIANEGA ŽIVCA NA ANATOMSKE ZNAČILNOSTI ZAPESTNEGA PREHODAPia Accetto, 2023 Opis: Sindrom zapestnega prehoda (SZP) je najpogostejša utesnitvena nevropatija medianega živca in je pogostejši pri ženskah. Dejavniki tveganja so ponavljajoči gibi v zapestnem sklepu, ki povzročijo zadebelitev kit, njihovih ovojnic in posledično zmanjšanje svetline ZP. To povzroči utesnitev medianega živca in tipično simptomatiko, ki povzroča mravljinčenje v prvih štirih prstih, izrazitejše ponoči in zjutraj, ter ga oblažimo z otresanjem rok. Diagnozo postavimo na podlagi tipičnih simptomov, potrdimo pa meritvami prevajanja in ultrazvočne preiskave. Pri blagi do zmerni stopnji SZP je prva izbira konzervativno zdravljenje z uporabo opornic za zapestje in prste ponoči ter manj ročnega dela. Pri napredovali okvari ali neučinkovitosti konzervativnega zdravljenja svetujemo operacijo. Metode so številne, cilj vseh pa je prerezanje prečne palmarne vezi.
V eksperimentalni del naloge smo vključili 25 preiskovancev in si zastavili dve hipotezi. Prva hipoteza trdi, da sprostitev medianega živca v ZP ne vpliva na širino ZP v njegovem proksimalnem in v distalnem delu. Delno smo jo potrdili, saj smo z našo raziskavo utemeljili, da operativna sprostitev medianega živca vpliva na širino v DZP predelu, a ne tudi v PZP. Tudi drugo hipotezo, da sprostitev medianega živca v ZP vpliva na ploščino prečnega preseka, na sploščenost, izbočenje in oddaljenost medianega živca od spodaj ležečih struktur, smo le deloma potrdili, saj so rezultati pokazali, da operativna sprostitev medianega živca vpliva le na njegovo sploščenost v zapestju, medtem druge izhodne spremenljivke pa so bile statistično neznačilne. Zaključili smo, da prerezanje prečne palmarne vezi povzroči številne anatomske in funkcionalne posledice, ki omogočijo regeneracijo živca, predvsem večjo mobilnost zapestnega loka med obremenitvijo, morda pa tudi pojav nekaterih težav pri manjšini pacientov, kot so bolečina in občutek nestabilnosti. Najdeno v: ključnih besedah Ključne besede: sindrom zapestnega prehoda, operativna sprostitev, ultrasonografska preiskava, anatomija, mediani živec, zapestni prehod Objavljeno: 05.12.2023; Ogledov: 296; Prenosov: 37
Celotno besedilo (1,72 MB) |