Naslov: | Slovenski model imenovanja in razreševanja ministrov : diplomsko delo |
---|
Avtorji: | ID Sklepić, Mateja (Avtor) ID Dujić, Slobodan (Mentor) Več o mentorju... ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
Datoteke: |
Gradivo nima datotek. Gradivo je morda fizično dosegljivo v knjižnici fakultete, zalogo lahko preverite v COBISS-u. ![Povezava se odpre v novem oknu Povezava se odpre v novem oknu](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
---|
Jezik: | Slovenski jezik |
---|
Vrsta gradiva: | Delo zaključne refleksije študija |
---|
Tipologija: | 2.11 - Diplomsko delo |
---|
Organizacija: | EVRO-PF - Nova Univerza - Evropska pravna fakulteta
|
---|
Opis: | Minister je visok državni politik, zaradi njegove dvojne vloge pa se ga pogosto vidi kot nek vezni člen med upravo in politiko. Dvojna vloga ministra izhaja iz dejstva, da je na eni strani član vlade, na drugi strani pa kot član državne uprave predstavlja ministrstvo in vodi posamezni resor. V okviru svojega ministrstva opravlja upravne naloge na enem ali več upravnih področjih, njegove naloge pa lahko podrobneje določi vlada z uredbo. V vladi je trenutno 14 ministrov z resorjem ter 2 ministra brez resorja. Posamezni minister lahko od svoje funkcije kadarkoli odstopi. Imenovanje in razrešitev ministra sta urejena v ustavi kot najvišjem pravnem aktu Republike Slovenije ter v Zakonu o vladi. Položaj ministrov je odvisen od modela organizacije državne oblasti. Slovenija ima v skladu z ustavno ureditvijo od leta 1991 parlamentarni sistem, ki se zgleduje po nemški ureditvi. Slovenija je torej kot parlamentarna republika država, v kateri ima oblast ljudstvo. Oblast v državi izvršujejo državljani in državljanke neposredno in z volitvami, in sicer po načelu delitve oblasti. Za Slovenijo je značilen močan položaj izvršilne veje oblasti, torej vlade in predsednika vlade, ter izredno šibek položaj predsednika republike. Vlada ima namreč v državi največjo moč, šef države pa je v okviru svojih pristojnosti dokaj šibek. Poleg izvršilne veje oblasti pa se oblast v Sloveniji deli še na zakonodajno in sodno vejo. Te veje oblasti so zaradi medsebojnega nadzora med seboj ločene. Ta delitev temelji na teoriji o delitvi oblasti, ki jo je najglasneje artikuliral Montesquieu. Gre za idejo, da oblast v družbeni skupnosti ne sme biti osredotočena v rokah enega oziroma ožje skupine, saj bi tako lahko prišlo do zlorabe oblasti. Temu mehanizmu nadzora s tujko pravimo »checks and balances«, torej zavore in ravnovesja. |
---|
Ključne besede: | minister, imenovanje, razrešitev, funkcionar, ministrstvo, vlada, parlament, državni zbor, državni svet, delitev oblasti, organizacija oblasti, izvršilna funkcija, zakonodajna funkcija |
---|
Kraj izida: | Ljubljana |
---|
Kraj izvedbe: | Ljubljana |
---|
Založnik: | [M. Sklepić] |
---|
Leto izida: | 2020 |
---|
Leto izvedbe: | 2020 |
---|
Št. strani: | VII, 47 str. |
---|
PID: | 20.500.12556/ReVIS-8580 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
---|
UDK: | 342.5:(043.2) |
---|
COBISS.SI-ID: | 91285763 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
---|
Opomba: | Dipl. delo 1. stopnje bolonjskega študija;
|
---|
Datum objave v ReVIS: | 30.12.2021 |
---|
Število ogledov: | 1309 |
---|
Število prenosov: | 0 |
---|
Metapodatki: | ![Izvoz v DC-RDF DC-RDF](teme/revis/img/icon_dc_rdf.gif) |
---|
:
|
Kopiraj citat |
---|
| | | Objavi na: | ![Bookmark and Share](teme/revis/img/addtoany.png) |
---|
Postavite miškin kazalec na naslov za izpis povzetka. Klik na naslov izpiše
podrobnosti ali sproži prenos. |