1.
Vzroki za nastanek sodnih zaostankov v Sloveniji in njihova odpravaMetka Babič, 2014
Opis: Slovensko sodstvo je po ustavni ureditvi neodvisna veja oblasti, ki ji je zaupano nepristransko in neodvisno sojenje brez nepotrebnega odlašanja s ciljem ohranitve vladavine prava in pravne države ter varstva pravic in svoboščin, ki jih zagotavljata Ustava in zakonodaja Republike Slovenije. Problematika slovenskega sodstva pa se po več kot dvajsetih letih še vedno kaže v pomanjkanju zagotavljanja poštenega in učinkovitega sojenja, slabi krepitvi pozitivnih odnosov med laično in strokovno javnostjo kakor tudi z drugima vejama oblasti, kar sodstvu spodjeda avtoriteto in spoštovanje. Težnja po izoblikovanju takšnega sistema pravosodja, ki bo sposoben reševati še tako zapletene naloge, ni iluzija, temveč realnost, s katero se moramo spopasti, da bomo vsaj v prihodnosti presegli negativne standarde iz pretekle zgodovine.
Proces reševanja sodnih zaostankov je v Sloveniji potekal v različnih fazah, oblikovanih po projektih, ukrepih, strategijah, vendar pa ni prišlo do pozitivnih rezultatov, ki bi odražali učinkovitost, še bolj pa spoštovanje sodišč. Sodišča potrebujejo za to, da bi sodna veja oblasti spet pridobila zaupanje javnosti in predvsem zagotavljala kakovost sodnih storitev, sodnike z najvišjimi etičnimi standardi, s širokim pravnim znanjem ter kompleksnimi in izjemnimi veščinami vodenja, odločanja in upravljanja, sočasno s stalnim izboljševanjem osebne in strokovne usposobljenosti vseh oseb, ki izvajajo naloge in funkcije sodne veje. Prav zaradi slednjega smo se odločili proučiti vzroke za nastanek sodnih zaostankov, ki so pripeljali do situacije, v kateri se pravosodje nahaja še danes, in v zvezi s tem odkriti krivce za njihov nastanek.
Prvi del magistrskega dela poleg metodologije in predstavitve raziskovalnega vprašanja predstavlja tudi razvoj in organiziranost sodstva na slovenskem ter notranjo organizacijo sodišč z namenom predstavitve pomembnosti uvajanja menedžmenta v sodstvo. Sledi poglavje, v katerem predstavimo organe, ki so zaradi svoje vloge ter narave svojega dela vpeti v slovenski sodni sistem, ter opredelimo temeljne pojme, ki se neposredno nanašajo na kršitev človekovih pravic in zaradi katerih sploh lahko govorimo o sodnih zaostankih. V poglavju o pravnih podlagah slovenskega sodnega sistema predstavimo vse predpise in dokumente, ki so pomembni za delovanje sodnega sistema.
Osrednji del magistrskega dela je namenjen procesu reševanja sodnih zaostankov od osamosvojitve Slovenija do danes. V tem delu se posebej ukvarjamo z različnimi programi Vlade in Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, z vsemi projekti, ki so bili sprejeti z namenom odprave sodnih zaostankov, in s strategijo Pravosodje 2020, ki naj bi zagotovila dokončen uspeh glede učinkovitosti sodišč.
V zaključnem delu se posvetimo raziskovalnemu vprašanju in odgovoru nanj ter predstavimo uporaben model reševanja problematike na pravnem, organizacijskem in izobraževalnem področju.
Najdeno v: osebi
Ključne besede: sodni zaostanki, sodišče, osebna integriteta
Objavljeno: 24.08.2017; Ogledov: 3688; Prenosov: 181
Celotno besedilo (1,04 MB)