Naslov: | Ocenjevanje delovne uspešnosti v policiji : magistrsko delo |
---|
Avtorji: | ID Kvaternik, Luka (Avtor) ID Dujić, Slobodan (Mentor) Več o mentorju... ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
Datoteke: | RAZ_Kvaternik_Luka_i2018.pdf (1,57 MB) MD5: 59D76158DAFF573DAEBB2476B87F7E11
|
---|
Jezik: | Slovenski jezik |
---|
Vrsta gradiva: | Magistrsko delo/naloga |
---|
Tipologija: | 2.09 - Magistrsko delo |
---|
Organizacija: | FDŠ - Nova Univerza - Fakulteta za državne in evropske študije
|
---|
Opis: | Ocenjevanje delovne uspešnosti je eden izmed elementov koncepta upravljanja s človeškimi viri. Glavni cilj tega koncepta je spodbujanje rasti in razvoja zaposlenih ter iskanje in izkoriščanje njihovega potenciala, s cimer se poleg njihovega lastnega povečuje tudi zadovoljstvo celotne organizacije. Policija je kot del javnega sektorja glede ocenjevanja delovne uspešnosti podvržena enakim zakonskim podlagam, se pa njena organizacijska struktura in način delovanja od drugih javnopravnih organizacij javnega sektorja precej razlikuje. Zato bi moralo biti tudi merjenje in ocenjevanje delovne uspešnosti v policiji temu prilagojeno. Ker prav preko tega postopka dobimo ključne povratne informacije o posameznih javnih uslužbencih, mora biti izpeljan tako, da lahko pridobljene informacije uporabimo za korigiranje razvoja zaposlenih in tudi za izboljševanje ustreznosti organizacijske klime. Pri zasledovanju tega cilja je treba v cim večji meri omejiti ali celo izločiti subjektivne vplive. Da bi bilo ocenjevanje cim bolj objektivno, mora temeljiti na natančnih in enotnih kriterijih. Pri ocenjevanju v policiji se uporabljajo splošni kriteriji za ocenjevanje delovne uspešnosti z določenimi dodatnimi usmeritvami. S takim načinom ocenjevanja ne zagotavljamo samo enotne in pravočasne izvedbe postopkov ocenjevanja, ampak se izognemo tudi nezadovoljstvu in občutku nepravičnosti, ki bi se lahko pojavil, če bi se kriteriji ocenjevanja in ocenjevalne tehnike prilagajali posamezni organizaciji ali celo posameznemu ocenjevalcu. Ker pa je kljub temu ocenjevalec tisti, ki vrednotenju dela podrejenih doda svoje lastno videnje oziroma svojo lastno presojo, bo taka ocena v določeni meri vedno subjektivna. Aktivnosti na področju ocenjevanja morajo zato potekati tudi v smeri cim večje usposobljenosti ocenjevalcev, da ne bi z napačnim ocenjevanjem po nepotrebnem povzročali upadanja interesa za doseganje boljših rezultatov in motivacije nasploh. |
---|
Kraj izida: | Kranj |
---|
Kraj izvedbe: | Kranj |
---|
Založnik: | [L. Kvaternik] |
---|
Leto izida: | 2018 |
---|
Leto izvedbe: | 2018 |
---|
Št. strani: | VII, 126 str. |
---|
PID: | 20.500.12556/ReVIS-5500 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
---|
UDK: | 005.951:005.63-057.36(043.2) |
---|
COBISS.SI-ID: | 2053286582 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/revis/img/NovoOkno.png) |
---|
Opomba: | Mag. delo 2. stopnje bolonjskega študija;
Nasl. z nasl. zaslona;
Opis vira z dne 28. 02. 2019;
|
---|
Datum objave v ReVIS: | 01.03.2019 |
---|
Število ogledov: | 2984 |
---|
Število prenosov: | 214 |
---|
Metapodatki: | ![Izvoz v DC-RDF DC-RDF](teme/revis/img/icon_dc_rdf.gif) |
---|
:
|
Kopiraj citat |
---|
| | | Objavi na: | ![Bookmark and Share](teme/revis/img/addtoany.png) |
---|
Postavite miškin kazalec na naslov za izpis povzetka. Klik na naslov izpiše
podrobnosti ali sproži prenos. |